![Krivično delo razbojništva: Kako se definiše i kolike su kazne](https://cdn.prod.website-files.com/6490abddbf7feb60021f384e/66a2b8678791d8a1110473bb_unnamed.jpg)
![Mateja Radosavljevic](https://cdn.prod.website-files.com/6490abddbf7feb60021f384e/652d84a902f114715c9571e5_Mateja.webp)
Krivično delo razbojništva: Kako se definiše i kolike su kazne
Razbojništvo je krivično delo definisano čl. 206 Krivičnog zakonika Srbije, koje obuhvata upotrebu sile ili pretnje radi oduzimanja tuđe imovine. Kazne za razbojništvo variraju od 3 do 15 godina zatvora, zavisno od težine dela i okolnosti.
U 2022. godini zabeleženo je oko 1,000 slučajeva razbojništva u Srbiji. Ova krivična dela uključuju pljačke banaka, prodavnica, pošti, benzinskih pumpi, privatnih poseda ali i pljačke pojedinaca kojima je putem iznude i nasiljem otimana lična imovina.
Procentualno, ove brojke stavljaju Srbiju nešto malo iznad proseka Evropske Unije po broju počinjenih dela razbojništva, a nekolicina incidenata razbojništva se završi tragičnim ishodom, i to poziva na ozbiljan pristup ovom društvenom problem.
Šta je krivično delo razbojništva?
Razbojništvo je ozbiljno krivično delo definisano u članu 206 Krivičnog zakonika Republike Srbije. Prema zakonu, razbojništvo podrazumeva upotrebu sile ili pretnje neposrednim napadom na život ili telo osobe kako bi se izvršila krađa. Dakle, razbojništvo je kombinacija nasilja ili pretnje i krađe, pri čemu se nasilje ili pretnja koriste kao sredstvo za postizanje cilja – prisvajanje tuđe imovine.
Najčešća dela razbojništva uključuju:
- Reketiranje - kada počinilac koristi pretnje ili nasilje kako bi iznudio novac ili druge vrednosti.
- Otimačina - kada se na javnom mestu upotrebom sile ili pretnje prisvaja tuđa imovina.
- Pljačka - obuhvata provale u kuće, stanove, prodavnice, banke i druge objekte uz upotrebu sile ili pretnje.
Razbojništvo se razlikuje od uništavanja imovine. Na primer, ako se privatna svojina išara grafitima ili razlupa bez namere pribavljanja materijalne koristi, to ne potpada pod razbojništvo, već pod druga krivična dela kao što su oštećenje tuđe stvari ili vandalizam.
Dakle, elementi koji definišu razbojništvo su:
- Nasilje ili pretnja: Mora postojati upotreba fizičke sile ili pretnja nasiljem.
- Cilj krađe: Nasilje ili pretnja se koriste s ciljem prisvajanja tuđe imovine.
- Neposredna pretnja: Pretnja mora biti neposredna i stvarna, izazivajući strah kod žrtve.
![](https://cdn.prod.website-files.com/6490abddbf7feb60021f384e/66a2b73a323daa52453fc58a_AD_4nXcmg5lGIQU5tb4xF4l_9vi8RIfvJxNYss0TDjonYdLiLabZulXhszqtcxtisL7-7rlA6v898IpQxwmpfsQeSaje7FK8-LXakisRhlpRs5HL8GnsHd1nW5FIHluTDk_b33nOgTUGFTTFLxBYpOKRMXnGt_5dYRMjSN7WzgmPJsBmq-GSpIzFi34.png)
Kolike su zatvorske kazne za krivično delo razbojništva?
Razbojništvo je jedno od najtežih krivičnih dela, za koje Krivični zakonik Republike Srbije propisuje stroge kazne. Prema članu 206 Krivičnog zakonika, kazne za razbojništvo su sledeće:
- Osnovni oblik razbojništva: Kazna zatvora od tri do dvanaest godina.
- Teški oblici razbojništva: Kazna zatvora od pet do petnaest godina, ako je razbojništvo izvršeno sa oružjem, ako je prouzrokovana teška telesna povreda, ili ako je delo izvršeno u grupi.
- Najteži oblik razbojništva: Kazna zatvora od najmanje deset godina ili doživotni zatvor, ako je razbojništvo prouzrokovalo smrt jedne ili više osoba.
Olakšavajuće okolnosti mogu uticati na smanjenje kazne ispod zakonskog minimuma, ali to je retko i zavisi od konkretnih okolnosti slučaja. Olakšavajuće okolnosti mogu uključivati priznanje krivice, iskreno kajanje, pomaganje u istrazi, mladost počinioca, ili prethodno neosuđivan život.
Faktori koji utiču na visinu kazne uključuju:
- Težina povrede žrtve: Ako je prouzrokovana teška telesna povreda ili smrt, kazna će biti stroža.
- Način izvršenja: Upotreba oružja ili brutalno nasilje povećavaju težinu kazne.
- Motiv i namera: Premeditacija i bezobzirnost u izvršenju dela.
- Broj izvršilaca: Delo izvršeno u grupi smatra se težim.
- Iskreno kajanje i saradnja: Ako počinilac prizna krivicu i sarađuje sa organima gonjenja, kazna može biti blaža.
- Novčana vrednost ukradene imovine: Ako vrednost ukradene imovine prelazi 1.5 miliona dinara razbojništvo će se automatski tretirati kao teško krivično delo. U slučaju da ova vrednost pređe 15 miliona kazne su pogotovo stoge.
Maksimalna kazna za najteže oblike razbojništva je doživotni zatvor. Ove kazne odražavaju ozbiljnost i društvenu opasnost koju predstavlja razbojništvo.
Sudska praksa pokazuje da se kazne razlikuju zavisno od svih ovih faktora. Dok sud ima diskreciono pravo da odredi kaznu u zakonskom okviru, uzimajući u obzir sve olakšavajuće i otežavajuće okolnosti, cilj je da kazna bude pravična i proporcionalna težini dela.
![](https://cdn.prod.website-files.com/6490abddbf7feb60021f384e/66a2b73a46b01c17950c1068_AD_4nXchidu3EWsC1ZK6e4ZYcF2qjTgV_rraFi7Mf5i1O_4OSRkOUPuyBEhw7mEaMotHNzHPAGSuWCxe99WKQz2VwPTN54xN5AvH_wx7uzCMhQ6ayuxUvISiuXjvxXmn5lnYHx2jZcOOK5T8wbtcFoC8HX-1Kk7AAqJBDEYsNkYGVNkT-J_81YZuNws.png)
Pravni mehanizmi za žrtve razbojništva
Žrtve razbojništva u Srbiji mogu dobiti zaštitu i odštetu kroz nekoliko pravnih mehanizama. Kada su opljačkani na ulici ili im je otet automobil, pojedinci mogu podneti zahtev za naknadu štete kroz građansku parnicu protiv počinioca. Ako su počinioci uhvaćeni i novac ili ukradeni predmeti pronađeni, ti predmeti se vraćaju vlasniku. Međutim, ako je novac potrošen, žrtva može pokušati da naplati štetu kroz sudski postupak, ali naplata zavisi od finansijske situacije počinioca.
Radnici banaka ili benzinskih pumpi, kao i druge žrtve razbojništva, mogu takođe tražiti odštetu za pretrpljeni stres i eventualne povrede. Ova odšteta može biti deo krivičnog postupka ili zasebne građanske parnice. U slučaju da je počinilac nepoznat ili nije uhvaćen, žrtve mogu imati pravo na državnu kompenzaciju, ali to zavisi od specifičnih okolnosti.
Ako objekti poput benzinskih pumpi nisu osigurani od pljačke, vlasnici ne mogu očekivati nadoknadu štete od osiguravajućih društava. Osiguranje je ključno za kompenzaciju u takvim slučajevima.
Zaključak
Razbojništvo ostaje ozbiljan izazov za srpsko društvo, sa značajnim posledicama za žrtve i počinioce. Dok zakon predviđa stroge kazne, prevencija i rehabilitacija su ključne. Građani treba da budu oprezni, ali ne i paralisani strahom. Edukacija, bolja socijalna politika i efikasnije sprovođenje zakona mogu doprineti smanjenju ovog opasnog krivičnog dela.
Bez obzira da li ste žrtva ili optuženi za razbojništvo, pravna situacija je složena. Žrtve mogu imati pravo na različite vrste odštete, dok optuženi mogu uticati na svoju odbranu i potencijalnu kaznu.
Stručni pravni savet je ključan u navigaciji kroz ove kompleksne procese. Advokatska pomoć može značajno uticati na ishod slučaja, bilo da se radi o maksimiziranju nadoknade štete ili minimiziranju kazne. Ne oklevajte da potražite pravnu pomoć kako biste zaštitili svoja prava i interese.
Mateja je diplomirao na Filozofskom fakultetu sa specijalizacijom iz filozofije prava. To mu je pomoglo da postane iskusni novinar sa produbljenim razumevanjem pravnih tema koje povezuje sa pravnim principima i sa aktuelnim pitanjima dana.